Trio on musiikin taiteellieen tutkimukseen, esittämiseen ja pedagogiikkaan, esityskäytäntöjen, niiden estetiikan ja historian sekä nykyhetken haasteiden tutkimukseen keskittyvä vertaisarvioitu julkaisu, jossa on sijaa myös muulle musiikintutkimukselle, esimerkiksi musiikin historiaan, filosofiaan ja analyysiin liittyville aiheille. Trio ilmestyy kahdesti vuodessa, ja lehti on saanut Tieteellisten seurain valtuuskunnan (TSV) myöntämän Vertaisarvioitu-tunnuksen ja sitoutunut sen ohjeiden mukaiseen eettiseen toimintaan artikkeleiden vertaisarvioinnissa. Käsikirjoituksia voi lähettää ympäri vuoden. Vanhemmat numerot vuosilta 2012–18 (Vol. 1–8) ovat luettavissa Taju-julkaisuarkistossa.
Sibelius Academy, University of the Arts Helsinki
Composing anti-acousmatically: an autoethnography
Anti-akusmaattinen säveltäminen: autoetnografia Tämä autoetnografia esittelee anti-akusmaattisen säveltämisen prosessin (composing anti-acousmatically) sellaisena kuin se toteutui puhuvalle harmonikansoittajalle ja laulavalle saksofonistille säveltämäni musiikkiteatteriteoksen Žižek Says! luomisessa. Anti-akusmaattinen säveltäminen tunnustaa ja samalla haastaa akusmaattisen estetiikan ohjaamalla tarkoituksellisesti yleisön huomion kohti äänilähdettä. Sitä voidaan pitää yhtenä niin kutsutuista post-akusmaattisista käytännöistä (post-acousmatic practices), mutta se laajentaa mahdollisuuksia digitaalisen median ulkopuolelle. Žižek Says! -teoksessa anti-akusmaattinen sävellys on läsnä lukuisissa analogisissa tekniikoissa: Slavoj Žižekin innoittamissa vatsastapuhumista muistuttavissa teatterilisissa esityksissä, Kapteeni käskee! -leikin musiikkiteatteriversiossa, saksofonistin esittämässä haastavassa lauluosassa ja esiintyjien kehojen lähes intiimissä lähekkäisyydessä. Autoetnografia paljastaa, kuinka säveltäjän itselleen asettamat rajoitukset stimuloivat luovuutta ja kyseenalaistivat vakiintuneita sävellyskäytäntöjä ja hierarkioita, mikä lopulta teki esittäjän toimijuuden entistä näkyvämmäksi. Osa luovasta reflektiosta koski myös sitä, kuinka akusmaattisen estetiikan ratkaiseva rooli on muuttanut säveltäjien käsityksiä lauluäänestä ja esittäjästä, mikä on ilmeistä jopa harjoitusprosessissa. Anti-akusmaattinen sävellys voi siis auttaa tutkimaan uusia luovia polkuja ja käsittelemään yhteiskunnallisia kysymyksiä nykymusiikissa.
Copyright (c) 2025 Miika Hyytiäinen https://creativecommons.org/licenses/by-nc/4.0/deed.fi
Musiikin tekemisen käytännöt tutkimisen kohteina, keinoina ja tuloksina
Copyright (c) 2025 Laura Wahlfors https://creativecommons.org/licenses/by-nc/4.0/deed.fi
Copyright (c) 2025 Trio https://creativecommons.org/licenses/by-nc/4.0/deed.fi
Opiskelijoiden kokemuksia mieli–keho-yhteyttä tukevista harjoituksista osana pop/jazz-laulun opiskelua musiikkikorkeakoulussa
Tässä artikkelissa raportoidaan Taideyliopiston Sibelius-Akatemian pop/jazz-laulunopetukseen liittyvää kokeilevaa tapaustutkimusta, jossa opiskelijoita ohjattiin mieli–keho-yhteyttä tukevien taitojen harjoittamiseen tutkija-opettajien tähän tarkoitukseen valmistaman äänitteen avulla osana heidän itsenäistä lauluharjoitteluaan. Sen keskeisinä osatekijöinä oli keskittyminen / tietoinen läsnäolo, kehotietoisuus ja minäpuhe (KKM). Tutkimusta motivoi tutkija-opettajien opetustyössä koettu tarve kehittää pop/jazz-laulunopetusta erityisesti ilmaisun näkökulmasta. Tutkimuksessa kysyttiin: miten opiskelijat kokevat KKM-harjoittelun ja sen vaikutukset lauluharjoitteluunsa? Tutkimukseen osallistui kahdeksan musiikkikasvatuksen koulutuksen maisteriopiskelijaa. Aineiston muodostivat tutkimukseen osallistuneiden opiskelijoiden oppimispäiväkirjamerkinnät ja litteroitu kohdennettu ryhmähaastattelu. Aineisto analysoitiin laadullista sisällönanalyysiä ja tutkijatriangulaatiota hyödyntäen. Opiskelijoiden vastaukset osoittivat, että kehotietoisuus, keskittyminen ja minäpuhe kietoutuvat tiiviisti yhteen muodostaen yhtenäisen kokemuksellisen kokonaisuuden. KKM-harjoittelu lisäsi opiskelijoiden kehotietoisuutta, tuki keskittymistä myös laulullisissa tehtävissä sekä auttoi tunnistamaan ja säätelemään negatiivista minäpuhetta. Tämä vahvisti heidän itseluottamustaan, lisäsi tietoisen läsnäolon kokemusta ja suuntasi sisäistä puhetta myönteisempään suuntaan. Harjoittelu auttoi lisäksi rauhoittumaan, vähentämään jännitystä ja kiinnittämään huomiota kehon tuntemuksiin, mikä korostaa kehollisten menetelmien merkitystä laulajien koulutuksessa. Tutkimuksen luotettavuutta rajoittaa pieni otos ja yhden oppilaitoksen konteksti. Jatkossa olisikin hyödyllistä tarkastella ilmiötä laajemmalla aineistolla ja esimerkiksi suhteessa esiintymisjännitykseen ja esiintymistilanteisiin.
Copyright (c) 2025 Elina P. Arlin, Katri Liira, Marja-Leena Juntunen https://creativecommons.org/licenses/by-nc/4.0/deed.fi
This doctoral work examines jazz synthesizer improvisation through transcriptions and analyses of solos by Jan Hammer, Joe Zawinul, George Duke, Chick Corea, and Michael Brecker. Using artistic research and aural imitation, it reveals how these jazz synthesizer pioneers crafted their distinctive voices through sound choices, phrasing, and creative use of the synthesizer. It stresses that great improvisation arises from combining jazz tradition with imaginative sound design and expressive playing techniques.
Copyright (c) 2025 Visa-Pekka Mertanen https://creativecommons.org/licenses/by-nc/4.0/deed.fi
Jos talonpojalla olisi ollut piano – pelimannimusiikin estetiikka pianistin ilmaisun laajentajana
Pianoa ei ole perinteisesti mielletty kansansoittimeksi. Sen laajempi käyttö kansanmusiikkiyhteyksissä alkoi vasta 1990-luvun alussa kansanmusiikin koulutuksen ja uuden ammattilaiskentän kehittymisen myötä. Artikkelin tutkimuskohteen ja keskeisen sisällön muodostaa v. 2023 soittamani konsertti ja sen valmistamisprosessi, jossa työskentelin pelimannimusiikkiin perehtyneen viulistin kanssa. Tämän artikkelin ja taiteellisen prosessini esimerkin avulla haluan tehdä näkyväksi kansanmusiikkipianistin työtapoja. Avaan artikkelissa tutkimustani, jossa tarkastelen käytäntölähtöisen ja taiteellisen tutkimuksen keinoin, miten pelimanniviulistin tyyleihin pohjautuvia soittamisen tapoja on mahdollista hyödyntää pianoilmaisussa. Syvennyin kansanmusiikkia soittavan pianistin työtapaan, jossa jonkin toisen soittimen kansanomaista tyyliä ja estetiikkaa siirretään pianolle. Löysin taiteellisen projektini avulla käytännön soittoteknisiä ratkaisuja, miten erilaisia kansanomaisen viulunsoiton tyylipiirteitä on mahdollista toteuttaa pianolla. Se osoitti myös, että työskentelytapa, jossa pianonsoittoon sovelletaan tyylipiirteitä joltain toiselta soittimelta, ei lopulta rajoitu yksityiskohtiin, vaan sen avulla ilmaisu laajenee kohti kokonaisvaltaista tapaa ilmentää kansanmusiikin estetiikkaa pianolla. Tutkimukseni välityksellä pyrin tarjoamaan syventävän esimerkin kansanmusiikkia soittaville pianisteille sekä avaamaan pelimannimusiikin estetiikkaa ja tyylipiirteiden soveltamista myös sellaisille pianisteille, jotka eivät lähtökohtaisesti ole kansanmuusikoita. Samalla tarkoitukseni on tuoda esiin näkökulmia laajemmaltikin pelimannimusiikin estetiikkaan ja kuulonvaraisuuteen pohjautuvien musiikin tekemisen tapojen mahdollisuuksiin tämän päivän musisoinnissa.
Copyright (c) 2025 Pilvi Järvelä https://creativecommons.org/licenses/by-nc/4.0/deed.fi
Erityisesti ja erityinen: Sibelius-laulaja Aulikki Rautawaara
This doctoral research explores soprano Aulikki Rautawaara’s concert career as a performer of Jean Sibelius’ songs between 1927 and 1957. Employing the methods of the cultural history of music and biographical research, the study examines her repertoire choices, wartime performances, and reception after the Second World War. Performing Sibelius' songs was musically and artistically interesting for Rautawaara, and it also became a way to pursue an international career in changing social situations.
Copyright (c) 2025 Johanna Talasniemi https://creativecommons.org/licenses/by-nc/4.0/deed.fi
Muusikot ja instituutiot: kritiikkiä, luovaa kehittelyä, yksityisiä ja jaettuja kokemuksia
Copyright (c) 2025 Laura Wahlfors https://creativecommons.org/licenses/by-nc/4.0/
Ilmari Hannikaisen kokemuksia kotimaan konserttikiertueella 1921
Artikkeli käsittelee säveltäjä-pianisti Ilmari Hannikaisen (1892–1955) konserttikiertuetta Suomessa helmi–maaliskuussa 1921. Tarkastelen kiertueen sisältöä, teemoja ja vaikutuksia sekä sijoitan ne aikansa kulttuuriseen ja sosiaaliseen kontekstiin. Pääasiallisena aineistona käytän Hannikaisen säilyneitä päiväkirjoja ja kirjeitä, joiden sisältöä analysoin temaattisesti. Artikkelin keskeinen kysymys on, millainen kiertue oli Hannikaisen itsensä kokemana. Kiertueajan päiväkirjamerkintöjen ja kirjeiden avulla rekonstruoin hänen kokemuksensa kiertueesta. Täydentämällä elämänkerronnallisia aineistoja sanomalehdillä, konserttiohjelmilla, sävellyskäsikirjoituksilla ja konserttitilityksillä koostan Hannikaisen kokemuksen ympärille kiertueen kokonaisuuden. Esitän, että elämänkerronnallisia aineistoja analysoimalla saadaan arvokasta tietoa Hannikaisen kokemuksista esiintyjänä, yleisön kohtaamisesta ja musiikillisista havainnoista, mikä syventää ymmärrystä hänen urastaan ja suomalaisen musiikkielämän kehityksestä 1920-luvulla.
Copyright (c) 2025 Jenni Lappalainen https://creativecommons.org/licenses/by-nc/4.0/
Copyright (c) 2025 Trio https://creativecommons.org/licenses/by-nc/4.0/
Säveltäjä, notaatio ja dialoginen vuorovaikutus
Tarkastelin taiteellisen tutkimuksen keinoin, millainen nykymusiikin notaatio on kommunikoivaa ja kuinka siihen päästään. Lopulta kommunikoivan notaation tutkimus oli paljon muutakin kuin nuottien tarkastelua. Kun rakentaa kommunikoivaa nuotinnusta, prosessiin kuuluu luontevasti säveltäjän ja esittäjän yhteistyö.
Copyright (c) 2025 Minna Leinonen https://creativecommons.org/licenses/by-nc/4.0/
Jumalanpalveluksen musiikki osallisuuden kokemuksen vahvistajana
Tämä taiteellinen tohtorintutkinto keskittyi urkumusiikkiin liturgisessa kontekstissa. Tutkinnon aiheena oli ”’Venez Esprit Saint, et envoyez-nous du ciel un rayon de votre lumière’– ranskalaisen liturgisen urkumusiikin soveltaminen suomalaisessa jumalanpalveluksessa”. Taiteellinen osuus koostui kahdesta sunnuntain klo 10 -messusta, kahdesta iltamessusta ja yhdestä vesperistä, jotka pidettiin vuosina 2017–2022. Kirjallinen tutkielma syventyi urkurin työskentelyyn kirkkomuusikkona, muun muassa kysymykseen siitä, miten se voi rakentaa jumalanpalveluksesta dialogisen prosessin, joka vahvistaa osallisuuden kokemusta.
Copyright (c) 2025 Anna Pulli-Huomo https://creativecommons.org/licenses/by-nc/4.0/
“Leading” in contemporary music performance-practice
This artistic doctoral project explored leading as a mode of communication and interaction in contemporary music performance-practice. Leading was approached as a multidirectional, multimodal and crossmodal interactive process in three different contexts: leading in a chamber ensemble, leading in a solo violin performance and leading in a multimedia performance. The doctoral degree work included five concerts, two peer-review articles and a summary.
Copyright (c) 2025 Maria Puusaari https://creativecommons.org/licenses/by-nc/4.0/
Two approaches to relationality in experimental notation
Written by artist-researchers whose musical upbringing is in Western classical music, this article contributes to the ongoing discourse reflecting on norms of music creation and performance, specifically in terms of authenticity, agency, and ways of knowing. We approach these challenges through the discussion of our respective research projects addressing experimental notation practices. These projects answer similar needs and challenges through differing practical approaches. Our approaches to experimental notation challenge common attitudes within institutionalised classical music by emphasising sound and listening as inherently relational in terms of time and space. Through our compositional processes, we show two possible paths: modifying pre-existing conventional musical notation through a strong emphasis on listening-based music performance, and reframing composing and performing as ongoing negotiation between materials and agents. We wish to redress disparities in our tradition’s practice by rejecting the monistic, authoritarian perspective we find ethically and creatively harmful to our field. Instead, we argue for plural, simultaneous approaches and knowledges that hold conventional or experimental ways of music-making as valuable in their own rights. We thus provide more points of access to engaging with works in our canon, and enrich the possibilities of contributing to both the preservation and development of Western classical music.
Copyright (c) 2025 Ava Imogen Grayson, Leena Julin https://creativecommons.org/licenses/by-nc/4.0/
Power and responsibility in higher music education. Issues of bullying and harassment
This article is based on the four-year project Conservatory Cultures, and was written by all five researchers in the project, based in four different European countries. The aim of the article is to review higher music education (HME) institutions’ actions in handling power and taking responsibility regarding issues of bullying and harassment in Estonia, Finland, and Hungary. All of the institutions discussed in the article had procedures and organisational bodies for handling such cases. The article presents and analyses four cases with experiences of incidents related to bullying and harassment and macro structures aimed at preventing such issues. The research questions asked are: What are the challenges for HME in becoming a genuinely supportive and safe environment? And how can these challenges be met? The article is based on a collaborative feminist method where the authors investigated their own experiences. Previous studies of bullying and harassment in music education, and Ahmed’s (2021) work on complaint, are the theoretical starting points. It concludes with providing recommendations to HME institutions on how to develop their work in handling bullying and harassment.
Copyright (c) 2025 Ann Werner, Cecilia Ferm Almqvist, Tuire Kuusi, Kristi Kiilu, Gergely Fazekas https://creativecommons.org/licenses/by-nc/4.0/
Nuoteista säveliksi ja takaisin: luovan prosessin anatomiaa
Copyright (c) 2024 Laura Wahlfors https://creativecommons.org/licenses/by-nc/4.0/deed.fi
Copyright (c) 2024 Trio https://creativecommons.org/licenses/by-nc/4.0/deed.fi
Leevi Madetojan pianotrio op. 1 (1909) – nuoren säveltäjän unohdettu mestariteos ja sen neljä käsikirjoitusta
Leevi Madetoja (1887–1947) murtautui helsinkiläisyleisön tietoisuuteen lupaavana nuorena säveltäjänä pianotriollaan op.1 vuoden 1909 toukokuussa. Madetoja oli tuolloin muodollisesti Jean Sibeliuksen oppilas, mutta oli säveltänyt trion käytännössä omin päin. Siitä esitettiin ensiesityksessään vain kaksi viimeistä osaa, ja koko teoksen ensiesitys sai odottaa saman vuoden lokakuuhun saakka. Tämän jälkeen pianotrio on esiintynyt useiden pianistien kamarimusiikkiohjelmistoissa, mutta etenkin Karl Ekman esitti sitä paljon Madetojan elinaikana. Pianotriolle ei tuoreeltaan löytynyt kustantajaa, joten teos oli vuosikymmenet olemassa vain käsikirjoituskopioina. Kun Madetoja 1940-luvulla tunsi luomiskykynsä ehtyneen, päätti hän ryhtyä julkaisemaan vanhoja teoksiaan. Pianotrio oli yksi monista varhaisteoksista, jotka Madetoja myi tuolloin Fazerille. Hän puhtaaksikirjoitti useista teoksistaan uudet versiot kustantajaa varten, ja niin tapahtui myös pianotrion kohdalla, josta on säilynyt kaksi eri sävellyskäsikirjoitusta Kansalliskirjaston kokoelmissa – alkuperäinen vuoden 1909 autografi ja kustantajaa varten vuonna 1944 tehty kopio. Tutkimuksen edetessä löytyi vielä kolmaskin, aiemmin vähälle huomiolle jäänyt käsikirjoituskopio Taideyliopiston Sibelius-Akatemian kirjastosta. Tämä artikkeli käsittelee Madetojan pianotrion synty-, esitys- ja julkaisuhistoriaa ja tarkastelee sen säilyneitä nuottikäsikirjoituksia musiikkifilologisesta näkökulmasta. Kysyn, mikä on teoksen käsikirjoituslähteiden kronologia ja miten se suhtautuu teoksen esityshistoriaan.
Copyright (c) 2024 Sasha Mäkilä https://creativecommons.org/licenses/by-nc/4.0/deed.fi
Artistry of the concert accordion in contemporary chamber music. A performer’s journey through shaping artistic identity
In my doctoral research, I examined the role of the accordion in contemporary chamber music performance practices through a process of observation, exploration, examination, and reflection as an accordionist. The project comprised four concerts and an artistic doctoral thesis, which delved into the artistic possibilities of the concert accordion in contemporary chamber music repertoire and the accordionist’s artistic identity formation. It also provided a personal perspective on the evolving identity of concert accordion players and their potential needs within the field, proposing steps for their continued growth and development in the future.
Copyright (c) 2025 Naiara De La Puente Vadillo https://creativecommons.org/licenses/by-nc/4.0/
Contemporary clarinet repertoire from Finland and the United States: new ways of artistic expression and a study of sociocultural differences
This doctoral research project examined artistic and sociocultural aspects of Finnish and American contemporary music performance practice in repertoire for clarinet. The main themes that emerged from this research were notation as culture practice, shared ownership, performer agency, and performance practice as a refection of cultural values. The doctoral degree consisted of three live performances, a CD recording entitled Duel, and a dissertation, The Musical Anthropologist.
Copyright (c) 2024 Lucy Abrams-Husso https://creativecommons.org/licenses/by-nc/4.0/deed.fi
Koillisen Siperian tšuktšien henkilölaulu musiikillisen ajattelun käännekohtana
Tutustuminen koillisen Siperian alkuperäiskansojen musiikkiin on ollut koko musiikillisen ajatteluni käännekohta, joka on kyseenalaistanut ymmärrystäni musiikista. Kenttämatkoillani koilliseen Siperiaan tutkin tšuktšien ja muiden alkuperäiskansojen musiikkia. Mielenkiintoni herätti erityisesti tšuktšien henkilölaulu, joka kuuluu arktisten alkuperäiskansojen kulttuuriperinteeseen, jossa musiikki on osa heidän persoonaansa.
Copyright (c) 2024 Pia Siirala https://creativecommons.org/licenses/by-nc/4.0/deed.fi
Exploring the second chorus in vocal jazz: a study of Sarah Vaughan’s melodic variation
This article explores the characteristics of the second exposition of the melody in vocal jazz performances that use the same lyrics, referred to here as the second chorus. This practice is a crucial element in vocal jazz, which allows singers to explore and experiment with their vocal delivery and to showcase their interpretative and variational skills. A case study analysing the interpretative approaches of legendary singer Sarah Vaughan is included in this article. Selected recorded tracks from Vaughan’s album Live at Mister Kelly’s were transcribed and analysed, comparing them with the original published lead sheets. The musical analysis focuses on Vaughan’s interpretation of the melody and the variations she employs during the second chorus. Her mastery of this practice, through rhythmic and melodic variations, interplay with the band, and expressive use of lyrics, enhances the musical narrative and captivates the audience. The main research question is: What musical gestures and tools does Sarah Vaughan use in her recapitulation of the melody in the second chorus of jazz songs?
Copyright (c) 2024 Elena Mindru https://creativecommons.org/licenses/by-nc/4.0/deed.fi
Copyright (c) 2024 Trio https://creativecommons.org/licenses/by-nc/4.0/
Musiikin esittämisen perinteitä, myötä- ja vastavirtaan
Maailma valkenee laulu kerrallaan. Silmäys seitsemän vuoden takaiseen lektioon
In this essay, I revisit and reflect on my previously unpublished lectio praecursoria from seven years ago: the examination of my artistic doctoral degree on singer-songwriter music took place in September 2017. The artistic research project consisted of recitals, recordings, and a written thesis. Besides exploring the creating of a song, I discussed the artist profile of a singer-songwriter as the author and performer of songs. A singer-songwriter is a composer, a lyricist, a vocalist, and an instrumentalist, but I also identified a fifth element, personal participation, which permeates the other four elements. What I still find essential is my conclusion that the more tangible the things are that I write songs about, the more space there is to read between the lines. Presence is the main thing: it carries the story to where it is supposed to.
Copyright (c) 2024 Laura Sippola https://creativecommons.org/licenses/by-nc/4.0/
Kohti tasa-arvoisempaa musiikkialaa. Gender and Musicianship in North(-)/Eastern Europe -symposiumi Helsingin Musiikkitalossa 12.–13.2.2024
This two-day symposium included lectures and lecture-recitals by researchers from nineteen different European and North American universities. Many of the presentations seemed to offer answers to the question “what can we do to promote equality in music”. This report documents the symposium through four such answers: we can re-evaluate history, fix structural problems, renew performance practices, and commission new works in equality-enhancing ways.
Copyright (c) 2024 Jenna Ristilä https://creativecommons.org/licenses/by-nc/4.0/
Bridging human and instrumental vocality
My artistic research explores the relationship between human and instrumental voice, as seen from an embodied and performative point of view, starting with my experience as a violinist and composer. Voice is a unique mark of human identity, and human and instrumental voice are both unique expressions of personal and musical identity. I investigated the question of voicelikeness through five multidisciplinary art projects. The research proposes the re-evaluation of vocal layers in varying contexts.
Copyright (c) 2024 Paola Livorsi https://creativecommons.org/licenses/by-nc/4.0/
Murtorytmi vapautti basson uudenlaiseen rooliin jazzkomppauksessa
In my doctoral research, I focused on broken-time bass comping in jazz. Broken time is an accompaniment concept in bass playing that evolved in jazz music in the 1950s and 1960s. The research led me to conclude that the mastery of broken-time comping has great potential for enhancing and enriching the expressive repertoire of the jazz bassist. My doctoral degree consisted of four concerts, a recording released as a CD, and a written thesis about three bass players: Scott LaFaro, Jimmy Garrison, and Ron Carter.
Copyright (c) 2024 Tuure Koski https://creativecommons.org/licenses/by-nc/4.0/
Tanssiva viulisti ja avainviulisti muusikko-säveltäjänä ja nykypäivän perinteenkantajana
Emilia Lajunen avaa lektiossaan käytäntölähteistä taiteellista tutkimustaan, joka keskittyi arkistosävelmien ja muun aikalaistiedon rooliin historiatietoisen, tanssivan muusikko-säveltäjän praktiikassa ja tuo siten uuden näkökulman nykypäivän kansanmuusikkouden tutkimukseen. Keskeistä tutkimuksessa on muusikon samanaikainen soittaminen ja tanssiminen sekä monikanavainen kuuntelu, jonka Lajunen on tunnistanut soittamisen ja tanssimisen yhdistämiseen liittyväksi ilmiöksi. Opinnäytteeseen sisältyy neljä taiteellista osiota – Artjamei – riitit ja liike (2017), Katrillia kahdessa ajassa (2018), Mytty-iltamat (2018) ja Vainaan pe- rua (2020).
Copyright (c) 2024 Emilia Lajunen https://creativecommons.org/licenses/by-nc/4.0/
Winterreise laulajanaisen matkana – taiteilijuus koronapandemian aikaan
Kuinka olosuhteet vaikuttavat laulajan taiteellisiin valintoihin? Tämä artikkeli yhdistää taiteellisen tutkimuksen Karen Baradin uusmaterialistiseen ajatteluun ja avaa minkälaiseksi Franz Schubertin Winterreise muotoutui sopraanon laulamana koronapandemian keskellä. Artikkeli on kirjoitettu toistaiseksi vähemmän tutkitusta laulajan näkökulmasta lisäten laulajan ääntä Winterreise-tutkimuskirjallisuuteen. Artikkeli tuo uuden näkökulman Winterreisen sukupuolittuneeseen esittämisen ja siitä kirjoittamisen käytäntöön. Baradin toimijuusrealismin avulla ymmärrän musiikkiteoksen, sukupuolen, laulamisen ja musiikkikulttuurin materiaalis-diskursiivisiksi ilmiöiksi, jotka eivät ole pysyviä tai abstrakteja, vaan ajassa ja paikassa toistuvasti yhteismuotoutuvia, ja näin avoimia eri merkityksille.
Copyright (c) 2024 Hanna Chorell https://creativecommons.org/licenses/by-nc/4.0/