Trio on musiikin taiteellieen tutkimukseen, esittämiseen ja pedagogiikkaan, esityskäytäntöjen, niiden estetiikan ja historian sekä nykyhetken haasteiden tutkimukseen keskittyvä vertaisarvioitu julkaisu, jossa on sijaa myös muulle musiikintutkimukselle, esimerkiksi musiikin historiaan, filosofiaan ja analyysiin liittyville aiheille. Trio ilmestyy kahdesti vuodessa, ja lehti on saanut Tieteellisten seurain valtuuskunnan (TSV) myöntämän Vertaisarvioitu-tunnuksen ja sitoutunut sen ohjeiden mukaiseen eettiseen toimintaan artikkeleiden vertaisarvioinnissa. Käsikirjoituksia voi lähettää ympäri vuoden. Vanhemmat numerot vuosilta 2012–18 (Vol. 1–8) ovat luettavissa Taju-julkaisuarkistossa.
Sibelius Academy, University of the Arts Helsinki
Muusikot ja instituutiot: kritiikkiä, luovaa kehittelyä, yksityisiä ja jaettuja kokemuksia
Copyright (c) 2025 Laura Wahlfors https://creativecommons.org/licenses/by-nc/4.0/
Ilmari Hannikaisen kokemuksia kotimaan konserttikiertueella 1921
Artikkeli käsittelee säveltäjä-pianisti Ilmari Hannikaisen (1892–1955) konserttikiertuetta Suomessa helmi–maaliskuussa 1921. Tarkastelen kiertueen sisältöä, teemoja ja vaikutuksia sekä sijoitan ne aikansa kulttuuriseen ja sosiaaliseen kontekstiin. Pääasiallisena aineistona käytän Hannikaisen säilyneitä päiväkirjoja ja kirjeitä, joiden sisältöä analysoin temaattisesti. Artikkelin keskeinen kysymys on, millainen kiertue oli Hannikaisen itsensä kokemana. Kiertueajan päiväkirjamerkintöjen ja kirjeiden avulla rekonstruoin hänen kokemuksensa kiertueesta. Täydentämällä elämänkerronnallisia aineistoja sanomalehdillä, konserttiohjelmilla, sävellyskäsikirjoituksilla ja konserttitilityksillä koostan Hannikaisen kokemuksen ympärille kiertueen kokonaisuuden. Esitän, että elämänkerronnallisia aineistoja analysoimalla saadaan arvokasta tietoa Hannikaisen kokemuksista esiintyjänä, yleisön kohtaamisesta ja musiikillisista havainnoista, mikä syventää ymmärrystä hänen urastaan ja suomalaisen musiikkielämän kehityksestä 1920-luvulla.
Copyright (c) 2025 Jenni Lappalainen https://creativecommons.org/licenses/by-nc/4.0/
Copyright (c) 2025 Trio https://creativecommons.org/licenses/by-nc/4.0/
Säveltäjä, notaatio ja dialoginen vuorovaikutus
Tarkastelin taiteellisen tutkimuksen keinoin, millainen nykymusiikin notaatio on kommunikoivaa ja kuinka siihen päästään. Lopulta kommunikoivan notaation tutkimus oli paljon muutakin kuin nuottien tarkastelua. Kun rakentaa kommunikoivaa nuotinnusta, prosessiin kuuluu luontevasti säveltäjän ja esittäjän yhteistyö.
Copyright (c) 2025 Minna Leinonen https://creativecommons.org/licenses/by-nc/4.0/
Jumalanpalveluksen musiikki osallisuuden kokemuksen vahvistajana
Tämä taiteellinen tohtorintutkinto keskittyi urkumusiikkiin liturgisessa kontekstissa. Tutkinnon aiheena oli ”’Venez Esprit Saint, et envoyez-nous du ciel un rayon de votre lumière’– ranskalaisen liturgisen urkumusiikin soveltaminen suomalaisessa jumalanpalveluksessa”. Taiteellinen osuus koostui kahdesta sunnuntain klo 10 -messusta, kahdesta iltamessusta ja yhdestä vesperistä, jotka pidettiin vuosina 2017–2022. Kirjallinen tutkielma syventyi urkurin työskentelyyn kirkkomuusikkona, muun muassa kysymykseen siitä, miten se voi rakentaa jumalanpalveluksesta dialogisen prosessin, joka vahvistaa osallisuuden kokemusta.
Copyright (c) 2025 Anna Pulli-Huomo https://creativecommons.org/licenses/by-nc/4.0/
“Leading” in contemporary music performance-practice
This artistic doctoral project explored leading as a mode of communication and interaction in contemporary music performance-practice. Leading was approached as a multidirectional, multimodal and crossmodal interactive process in three different contexts: leading in a chamber ensemble, leading in a solo violin performance and leading in a multimedia performance. The doctoral degree work included five concerts, two peer-review articles and a summary.
Copyright (c) 2025 Maria Puusaari https://creativecommons.org/licenses/by-nc/4.0/
Two approaches to relationality in experimental notation
Written by artist-researchers whose musical upbringing is in Western classical music, this article contributes to the ongoing discourse reflecting on norms of music creation and performance, specifically in terms of authenticity, agency, and ways of knowing. We approach these challenges through the discussion of our respective research projects addressing experimental notation practices. These projects answer similar needs and challenges through differing practical approaches. Our approaches to experimental notation challenge common attitudes within institutionalised classical music by emphasising sound and listening as inherently relational in terms of time and space. Through our compositional processes, we show two possible paths: modifying pre-existing conventional musical notation through a strong emphasis on listening-based music performance, and reframing composing and performing as ongoing negotiation between materials and agents. We wish to redress disparities in our tradition’s practice by rejecting the monistic, authoritarian perspective we find ethically and creatively harmful to our field. Instead, we argue for plural, simultaneous approaches and knowledges that hold conventional or experimental ways of music-making as valuable in their own rights. We thus provide more points of access to engaging with works in our canon, and enrich the possibilities of contributing to both the preservation and development of Western classical music.
Copyright (c) 2025 Ava Imogen Grayson, Leena Julin https://creativecommons.org/licenses/by-nc/4.0/
Power and responsibility in higher music education. Issues of bullying and harassment
This article is based on the four-year project Conservatory Cultures, and was written by all five researchers in the project, based in four different European countries. The aim of the article is to review higher music education (HME) institutions’ actions in handling power and taking responsibility regarding issues of bullying and harassment in Estonia, Finland, and Hungary. All of the institutions discussed in the article had procedures and organisational bodies for handling such cases. The article presents and analyses four cases with experiences of incidents related to bullying and harassment and macro structures aimed at preventing such issues. The research questions asked are: What are the challenges for HME in becoming a genuinely supportive and safe environment? And how can these challenges be met? The article is based on a collaborative feminist method where the authors investigated their own experiences. Previous studies of bullying and harassment in music education, and Ahmed’s (2021) work on complaint, are the theoretical starting points. It concludes with providing recommendations to HME institutions on how to develop their work in handling bullying and harassment.
Copyright (c) 2025 Ann Werner, Cecilia Ferm Almqvist, Tuire Kuusi, Kristi Kiilu, Gergely Fazekas https://creativecommons.org/licenses/by-nc/4.0/
Nuoteista säveliksi ja takaisin: luovan prosessin anatomiaa
Copyright (c) 2024 Laura Wahlfors https://creativecommons.org/licenses/by-nc/4.0/deed.fi
Copyright (c) 2024 Trio https://creativecommons.org/licenses/by-nc/4.0/deed.fi
Leevi Madetojan pianotrio op. 1 (1909) – nuoren säveltäjän unohdettu mestariteos ja sen neljä käsikirjoitusta
Leevi Madetoja (1887–1947) murtautui helsinkiläisyleisön tietoisuuteen lupaavana nuorena säveltäjänä pianotriollaan op.1 vuoden 1909 toukokuussa. Madetoja oli tuolloin muodollisesti Jean Sibeliuksen oppilas, mutta oli säveltänyt trion käytännössä omin päin. Siitä esitettiin ensiesityksessään vain kaksi viimeistä osaa, ja koko teoksen ensiesitys sai odottaa saman vuoden lokakuuhun saakka. Tämän jälkeen pianotrio on esiintynyt useiden pianistien kamarimusiikkiohjelmistoissa, mutta etenkin Karl Ekman esitti sitä paljon Madetojan elinaikana. Pianotriolle ei tuoreeltaan löytynyt kustantajaa, joten teos oli vuosikymmenet olemassa vain käsikirjoituskopioina. Kun Madetoja 1940-luvulla tunsi luomiskykynsä ehtyneen, päätti hän ryhtyä julkaisemaan vanhoja teoksiaan. Pianotrio oli yksi monista varhaisteoksista, jotka Madetoja myi tuolloin Fazerille. Hän puhtaaksikirjoitti useista teoksistaan uudet versiot kustantajaa varten, ja niin tapahtui myös pianotrion kohdalla, josta on säilynyt kaksi eri sävellyskäsikirjoitusta Kansalliskirjaston kokoelmissa – alkuperäinen vuoden 1909 autografi ja kustantajaa varten vuonna 1944 tehty kopio. Tutkimuksen edetessä löytyi vielä kolmaskin, aiemmin vähälle huomiolle jäänyt käsikirjoituskopio Taideyliopiston Sibelius-Akatemian kirjastosta. Tämä artikkeli käsittelee Madetojan pianotrion synty-, esitys- ja julkaisuhistoriaa ja tarkastelee sen säilyneitä nuottikäsikirjoituksia musiikkifilologisesta näkökulmasta. Kysyn, mikä on teoksen käsikirjoituslähteiden kronologia ja miten se suhtautuu teoksen esityshistoriaan.
Copyright (c) 2024 Sasha Mäkilä https://creativecommons.org/licenses/by-nc/4.0/deed.fi
Artistry of the concert accordion in contemporary chamber music. A performer’s journey through shaping artistic identity
In my doctoral research, I examined the role of the accordion in contemporary chamber music performance practices through a process of observation, exploration, examination, and reflection as an accordionist. The project comprised four concerts and an artistic doctoral thesis, which delved into the artistic possibilities of the concert accordion in contemporary chamber music repertoire and the accordionist’s artistic identity formation. It also provided a personal perspective on the evolving identity of concert accordion players and their potential needs within the field, proposing steps for their continued growth and development in the future.
Copyright (c) 2025 Naiara De La Puente Vadillo https://creativecommons.org/licenses/by-nc/4.0/
Contemporary clarinet repertoire from Finland and the United States: new ways of artistic expression and a study of sociocultural differences
This doctoral research project examined artistic and sociocultural aspects of Finnish and American contemporary music performance practice in repertoire for clarinet. The main themes that emerged from this research were notation as culture practice, shared ownership, performer agency, and performance practice as a refection of cultural values. The doctoral degree consisted of three live performances, a CD recording entitled Duel, and a dissertation, The Musical Anthropologist.
Copyright (c) 2024 Lucy Abrams-Husso https://creativecommons.org/licenses/by-nc/4.0/deed.fi
Koillisen Siperian tšuktšien henkilölaulu musiikillisen ajattelun käännekohtana
Tutustuminen koillisen Siperian alkuperäiskansojen musiikkiin on ollut koko musiikillisen ajatteluni käännekohta, joka on kyseenalaistanut ymmärrystäni musiikista. Kenttämatkoillani koilliseen Siperiaan tutkin tšuktšien ja muiden alkuperäiskansojen musiikkia. Mielenkiintoni herätti erityisesti tšuktšien henkilölaulu, joka kuuluu arktisten alkuperäiskansojen kulttuuriperinteeseen, jossa musiikki on osa heidän persoonaansa.
Copyright (c) 2024 Pia Siirala https://creativecommons.org/licenses/by-nc/4.0/deed.fi
Exploring the second chorus in vocal jazz: a study of Sarah Vaughan’s melodic variation
This article explores the characteristics of the second exposition of the melody in vocal jazz performances that use the same lyrics, referred to here as the second chorus. This practice is a crucial element in vocal jazz, which allows singers to explore and experiment with their vocal delivery and to showcase their interpretative and variational skills. A case study analysing the interpretative approaches of legendary singer Sarah Vaughan is included in this article. Selected recorded tracks from Vaughan’s album Live at Mister Kelly’s were transcribed and analysed, comparing them with the original published lead sheets. The musical analysis focuses on Vaughan’s interpretation of the melody and the variations she employs during the second chorus. Her mastery of this practice, through rhythmic and melodic variations, interplay with the band, and expressive use of lyrics, enhances the musical narrative and captivates the audience. The main research question is: What musical gestures and tools does Sarah Vaughan use in her recapitulation of the melody in the second chorus of jazz songs?
Copyright (c) 2024 Elena Mindru https://creativecommons.org/licenses/by-nc/4.0/deed.fi
Copyright (c) 2024 Trio https://creativecommons.org/licenses/by-nc/4.0/
Musiikin esittämisen perinteitä, myötä- ja vastavirtaan
Maailma valkenee laulu kerrallaan. Silmäys seitsemän vuoden takaiseen lektioon
In this essay, I revisit and reflect on my previously unpublished lectio praecursoria from seven years ago: the examination of my artistic doctoral degree on singer-songwriter music took place in September 2017. The artistic research project consisted of recitals, recordings, and a written thesis. Besides exploring the creating of a song, I discussed the artist profile of a singer-songwriter as the author and performer of songs. A singer-songwriter is a composer, a lyricist, a vocalist, and an instrumentalist, but I also identified a fifth element, personal participation, which permeates the other four elements. What I still find essential is my conclusion that the more tangible the things are that I write songs about, the more space there is to read between the lines. Presence is the main thing: it carries the story to where it is supposed to.
Copyright (c) 2024 Laura Sippola https://creativecommons.org/licenses/by-nc/4.0/
Kohti tasa-arvoisempaa musiikkialaa. Gender and Musicianship in North(-)/Eastern Europe -symposiumi Helsingin Musiikkitalossa 12.–13.2.2024
This two-day symposium included lectures and lecture-recitals by researchers from nineteen different European and North American universities. Many of the presentations seemed to offer answers to the question “what can we do to promote equality in music”. This report documents the symposium through four such answers: we can re-evaluate history, fix structural problems, renew performance practices, and commission new works in equality-enhancing ways.
Copyright (c) 2024 Jenna Ristilä https://creativecommons.org/licenses/by-nc/4.0/
Bridging human and instrumental vocality
My artistic research explores the relationship between human and instrumental voice, as seen from an embodied and performative point of view, starting with my experience as a violinist and composer. Voice is a unique mark of human identity, and human and instrumental voice are both unique expressions of personal and musical identity. I investigated the question of voicelikeness through five multidisciplinary art projects. The research proposes the re-evaluation of vocal layers in varying contexts.
Copyright (c) 2024 Paola Livorsi https://creativecommons.org/licenses/by-nc/4.0/
Murtorytmi vapautti basson uudenlaiseen rooliin jazzkomppauksessa
In my doctoral research, I focused on broken-time bass comping in jazz. Broken time is an accompaniment concept in bass playing that evolved in jazz music in the 1950s and 1960s. The research led me to conclude that the mastery of broken-time comping has great potential for enhancing and enriching the expressive repertoire of the jazz bassist. My doctoral degree consisted of four concerts, a recording released as a CD, and a written thesis about three bass players: Scott LaFaro, Jimmy Garrison, and Ron Carter.
Copyright (c) 2024 Tuure Koski https://creativecommons.org/licenses/by-nc/4.0/
Tanssiva viulisti ja avainviulisti muusikko-säveltäjänä ja nykypäivän perinteenkantajana
Emilia Lajunen avaa lektiossaan käytäntölähteistä taiteellista tutkimustaan, joka keskittyi arkistosävelmien ja muun aikalaistiedon rooliin historiatietoisen, tanssivan muusikko-säveltäjän praktiikassa ja tuo siten uuden näkökulman nykypäivän kansanmuusikkouden tutkimukseen. Keskeistä tutkimuksessa on muusikon samanaikainen soittaminen ja tanssiminen sekä monikanavainen kuuntelu, jonka Lajunen on tunnistanut soittamisen ja tanssimisen yhdistämiseen liittyväksi ilmiöksi. Opinnäytteeseen sisältyy neljä taiteellista osiota – Artjamei – riitit ja liike (2017), Katrillia kahdessa ajassa (2018), Mytty-iltamat (2018) ja Vainaan pe- rua (2020).
Copyright (c) 2024 Emilia Lajunen https://creativecommons.org/licenses/by-nc/4.0/
Winterreise laulajanaisen matkana – taiteilijuus koronapandemian aikaan
Kuinka olosuhteet vaikuttavat laulajan taiteellisiin valintoihin? Tämä artikkeli yhdistää taiteellisen tutkimuksen Karen Baradin uusmaterialistiseen ajatteluun ja avaa minkälaiseksi Franz Schubertin Winterreise muotoutui sopraanon laulamana koronapandemian keskellä. Artikkeli on kirjoitettu toistaiseksi vähemmän tutkitusta laulajan näkökulmasta lisäten laulajan ääntä Winterreise-tutkimuskirjallisuuteen. Artikkeli tuo uuden näkökulman Winterreisen sukupuolittuneeseen esittämisen ja siitä kirjoittamisen käytäntöön. Baradin toimijuusrealismin avulla ymmärrän musiikkiteoksen, sukupuolen, laulamisen ja musiikkikulttuurin materiaalis-diskursiivisiksi ilmiöiksi, jotka eivät ole pysyviä tai abstrakteja, vaan ajassa ja paikassa toistuvasti yhteismuotoutuvia, ja näin avoimia eri merkityksille.
Copyright (c) 2024 Hanna Chorell https://creativecommons.org/licenses/by-nc/4.0/
Suomalainen kirkkokonsertti 1850–1917 ja keskieurooppalaiset asetelmat: näkökulma Suomen musiikkikulttuurin muotoutumiseen ja katsaus esitettyyn urkuohjelmistoon
Kirkkokonsertit eli hengelliset konsertit olivat tärkeä osa suomalaisen musiikkielämän rakentumista Suomen autonomian aikana. Miten vuosina 1850–1917 esitetty urkuohjelmisto poikkeaa nykypäivän konserttiohjelmistosta, ja mitkä syyt olivat muutoksen takana? Artikkelin kirjoittaja tarkastelee artikkelin tutkimuskysymyksiä aikakauden aatteiden ja ideoiden kautta. Tutkimusaineisto koostuu kansalliskirjaston sanomalehtien digitaalisesta tietokannasta ja Sibeliusmuseon arkistosta kerätyistä konserttiohjelmista, lehtiarvosteluista ja muista lehtikirjoituksista, jotka kertovat paitsi esitetystä ohjelmistosta, myös aikakauden asenneilmapiiristä ja tärkeistä tapahtumista. Helsingin musiikkiopiston saksalainen konservatoriomalli mahdollisti lukkari-urkurikoulujen urkujensoiton opetuksen rinnalla suomalaisten urkureiden musiikillisen peruskoulutuksen kotimaassa. Richard Faltinin ja Oskar Merikannon akateeminen verkostoituminen muualle Eurooppaan olivat avuksi heidän urkuoppilaidensa hakeutumisessa ulkomaille jatko-opintoihin. Artikkeli havainnollistaa eurooppalaisten muusikkojen verkostoitumista ja ylirajaista liikettä, jonka ansiosta uudet vaikutteet saapuivat Suomeen nopeasti. Idealistisen estetiikan ja pietistisen uskonsuunnan vaikuttama ahdas kirkkomusiikkikäsitys sai 1800-luvun loppuvuosikymmeninä rinnalleen sinfonisen urkutyylin, jonka ansiosta urut vapautuivat kulttisoittimen imagosta ja kehittyivät solistiseksi konserttisoittimeksi.
Copyright (c) 2024 Marianne Gustafsson Burgmann https://creativecommons.org/licenses/by-nc/4.0/
Copyright (c) 2023 Laura Wahlfors https://creativecommons.org/licenses/by-nc/2.0/deed.en
Using improvisation to develop technique and confidence with returning flutists
In my doctoral research, I devised improvisatory exercises to help an ensemble of returning flutists develop into a working community.
Copyright (c) 2023 Kathleen Weidenfeller https://creativecommons.org/licenses/by-nc/2.0/deed.en
The demonstration of proficiency for my doctoral degree consisted of five concerts of piano music by Sergei Rachmaninoff and a thesis focusing on questions of control in playing Rachmaninoff’s Moment musical Op. 16 No. 2 E-flat minor. The thesis suggests a way in which Rachmaninoff may have finger pedalled his piano compositions. It also includes exercises for pianists’ practical use.
Copyright (c) 2023 Tuomas Kivistö https://creativecommons.org/licenses/by-nc/2.0/deed.en
Kielen, kulttuurin ja kognition filosofiaa rationalismista romantiikkaan
Timo Kaitaro’s Language, Culture and Cognition from Descartes to Lewes (Leiden: Brill, 2022) is an ambitious and detailed treatise on the history of the philosophy of language and mind. The book sheds new light on the history of music as well as on the conventional picture of the history of the philosophy of art.
Copyright (c) 2023 Matti Huttunen https://creativecommons.org/licenses/by-nc/4.0/deed.fi
Tässä artikkelissa tutkin Maikki Järnefeltin 1904 ja 1906 Gramophone Companyn levytyksiä käyttäen aineistona äänittäjän, äänityslaitteen sekä esittäjän vuorovaikutuksessa syntynyttä soivaa lopputulosta. Miten äänityslaitteen ominaisuudet muuttavat äänitteeltä kuultua esitystä verrattuna äänityshuoneessa esitettyyn versioon? Miten laulaja on muokannut esitystään äänitystilanteeseen sopivaksi omasta aloitteestaan tai äänittäjän ohjaamana? Äänitteeltä voidaan kuulla summa äänitysteknologian mahdollisuuksia ja rajoituksia sekä äänittäjän ja taiteilijan valintoja. Mekaaniselle äänityslaitteelle laulaminen on vaatinut muutoksia siihen, miten esittäjä käyttää kehoaan tai instrumenttinsa dynamiikkaa. Esimerkiksi voimakkailla äänillä tuli liikkua poispäin äänitystorvesta ja kaikkein hiljaisimpia nyansseja tuli välttää. Äänittäjän tehtävä oli ohjata esittäjän ja äänityslaitteen vuorovaikutusta. Lisäksi äänittäjä muokkasi soivaa lopputulosta valitsemalla äänityslaitteeseen osat, jotka tallentavat instrumentin soinnin parhaalla mahdollisella tavalla. Tutkimuksen tulokset antavat osviittaa siitä, että äänitystilanne ei ehkä vaikuttanutkaan kovin paljon Järnefeltin laulutapaan tavoilla, jotka monissa historiallisia äänityksiä kuvaavissa teksteissä mainitaan, esim. liioiteltu teksti ja äärimmäisten nyanssien välttäminen. Äänitteeltä kuultava ääni on sen sijaan hyvin erilainen verrattuna samassa tilassa kuultuun. Liittämällä toisiinsa eri aineistoista koostuvia palasia, jotka kuvaavat Maikki Järnefeltin ääntää, on mahdollista luoda jonkinlainen kokonaiskuva, millainen se olisi voinut olla. Artikkelin tarkoitus on tuoda esiin vuorovaikutusta, jonka tuloksena äänitteet syntyvät sekä tutkia yhden maamme mielenkiintoisen laulajattaren laulutaidetta soivan aineiston pohjalta.
Copyright (c) 2023 Maija Turunen https://creativecommons.org/licenses/by-nc/4.0/deed.fi
Ihanasta metsästä äkäiseen mehiläisparveen: nykysoittotekniikoita sisältävän uuden pedagogisen musiikin säveltäminen
Artikkelin tehtävänä on pohtia, kuinka nykysoittotekniikoilla ja niiden notaatiolla voi kommunikoida vasta-alkajien kanssa, joilla yleensä ei ole kokemusta nykysoittotekniikoiden ilmaisusta ja nuotinnuksesta. Sävelsin saksofoniteokseni Piilo (2021) saksofonisti, musiikkipedagogi Kalle Oittisen toiveesta saada uusia teoksia saksofonisteille: ammattimuusikoille ja harrastajille. Taiteellinen toimintatutkimukseni tarkastelee yksittäistä tapausta: Piilo ja siihen liittyvää prosessia, teoksen nuotinnusta ja interaktiivisia kortteja, jotka kehitin tukemaan nykysoittotekniikoihin tutustumista. Välineenä tutkimukseni tavoitteiden saavuttamiseksi toimi vuorovaikutteinen säveltämisprosessi, jossa säveltäjä, muusikko-pedagogi ja soittoharrastajat olivat aktiivisia ja sosiaalisia toimijoita. Projektissa keskeneräinen ja valmis musiikillinen materiaali ja sen nuotinnus toimivat taipuisina kokeilujen, dialogin ja reflektion välineinä. Tutkimusaineistona toimivat projektin aikana tekemäni päiväkirjamerkinnät, sähköpostit ja keskustelut Kalle Oittisen kanssa teoksen nykysoittotekniikoista sekä videot neljästä suunnittelemastani työpajasta, joissa saksofonistit tutustuivat sävellyksessäni esiintyviin soittotekniikoihin Piilo-korttien avulla. Poimin artikkeliin työpajoissa tehtyjä huomioita ja tein niistä päätelmiä.
Copyright (c) 2023 Minna Leinonen https://creativecommons.org/licenses/by-nc/4.0/deed.fi